![](https://www.telegram.ee/wp-content/uploads/2019/11/telegram.png)
3. august 2022 kell 16:24
Fotokollaaž: Wikimedia Commons / Brenda Bancel + Wikilogy + Wikimedia Commons / Stefan Albrecht / BioNTech, CC BY-SA 4.0 + Pixabay / Chronomarchie + Canva
Kuna esmatähtsate kaupade hind tõuseb kiiremini kui aastakümnete jooksul, suurendavad toidu- ja energiasektori miljardärid oma varandust üle päeva 1 miljardi dollari võrra. Kaalukausi teine pool aga näitab, et ligi miljonil inimesel on oht langeda 2022. aastal samas tempos äärmuslikku vaesusesse, selgub uuest Oxfami avaldatud ülevaatest.
Artikli tunnusfotol on reas mõned uued “plaandeemilised” miljardärid: Stephane Bancel (vasakul), ettevõtte Moderna tegevjuht (ettevõte ei olnud enne COVID-19 mRNA vaktsiini kunagi vaktsiini turustanud); Liu Fangyi (keskel), isikukaitsevahendeid tootva Intco Medicali asutaja ja esimees (kaubavalikusse kuuluvad muu hulgas kindad, näomaskid, isoleerivad hommikumantlid ja kätepuhastusvahend); ainuüksi California saatis 2020. aastal Hiinale näomaskide jaoks 1 miljard dollarit USA COVID-i maksumaksjate raha; Uğur Şahin (paremal), BioNTechi tegevjuht ja kaasasutaja (ettevõte lõi ta koos oma naise ja peaarsti Özlem Türeciga); BioNTech tegi koostööd Pfizeriga, et valmistada 11. detsembril 2020 tollase presidendi Donald Trumpi survel USA reguleerijate poolt heakskiidetud esimene vaktsiin.
Kannatustest kasu lõikajad
Koroona on kaks aastat maailma räsinud – killustanud ja lõhestanud, tapnud ja vaesust suurendanud, aga nagu igas kriisis ja sõjas, kasvatanud ka osa inimeste varandust. Mittetulundusorganisatsioon Oxfam avaldab leheküljel “Profiting from pain” nende rikastunute nimed, kes koroonakaosest jõhkralt kasu on lõiganud.
Kanadas on miljardäride jõukus alates plaandeemia algusest 2020. aasta märtsis kasvanud 57,1 protsenti. Riigi 41 rikkaimale miljardärile kuulub sama palju kui vaesemale 40 protsenti kanadalastest, selgub avaldatud andmetest.
“Davosi kogunenud miljardärid on viimase kahe aasta jooksul nautinud oma varanduse sündsusetut tõusu. Plaandeemia ning praegune järsk toidu- ja energiahindade tõus on olnud rikkaimate jaoks õnnistuseks, samal ajal kui miljonid inimesed kogu maailmas seisavad silmitsi nälja ja vaesusega, kuna elukallidus tõuseb,“ ütles Oxfami Kanada tegevjuht Ian Thomson.
“Lühikokkuvõte näitab, et plaandeemia ajal sai uueks miljardäriks 573 inimest, üks iga 30 tunni järel. Eeldame, et sel aastal langeb äärmuslikku vaesusesse 263 miljonit inimest rohkem, iga 33 tunni järel miljon inimest,” lisas ta.
Ülirikkad võidavad süsteemi toimimisest
Miljardäride jõukus on COVID-19 esimese 24 kuuga kasvanud rohkem kui 23 aasta jooksul kokku. Maailma miljardäride kogurikkus võrdub praegu 13,9 protsendiga maailma SKTst. See on kolm korda suurem (4,4 protsendilt) 2000. aastal.
„Miljardäride rikkus kasvab, sest ülirikkad on süsteemi aastakümneid rikkunud ja saavad nüüd sellest kasu. Rikkaimad – kellest enamik on mehed – saavad kasu erastamisest, farmaatsiamonopolidest, fossiilkütuste toetustest ja töötajate õiguste tühistamisest. Samal ajal töötavad madala sissetulekuga inimesed rohkem ja saavad vähem palka,” ütles Thomson. “Ebavõrdsus võib meie ühiskonnad lõhki kiskuda, kui me seda ei peata.”
Oxfami uued uuringud näitavad ka, et energia-, toiduaine- ja farmaatsiasektori ettevõtted, kus monopolid on eriti levinud, teenivad rekordiliselt suurt kasumit, kuigi palgad on langenud ja töötajad võitlevad COVID-19 tõttu kõrgete hindadega. Toidu- ja energiamiljardäride varandus on viimase kahe aastaga kasvanud 453 miljardi dollari võrra, mis võrdub 1 miljardi dollariga iga kahe päeva tagant. Viis maailma suurimat energiaettevõtet (BP, Shell, TotalEnergies, Exxon ja Chevron) teenivad iga sekundiga 2600 dollarit kasumit ning nüüd on 62 uut toidumiljardäri.
Inflatsioon kasvab ja madalapalgalised vaesuvad veelgi
Sri Lankast Sudaanini kutsuvad rekordiliselt kõrged ülemaailmsed toiduainete hinnad esile sotsiaalseid ja poliitilisi murranguid. 60 protsenti madala sissetulekuga riikidest on võlaorjuse äärel. Kuigi inflatsioon kasvab kõikjal, mõjub hinnatõus eriti laastavalt madalapalgalistele töötajatele, kelle tervis ja elatis olid juba COVID-19 suhtes kõige haavatavamad, eriti naised, rassi tõttu diskrimineeritud ja marginaliseeritud inimesed. Vaesemate riikide inimesed kulutavad toidule üle kahe korra rohkem oma sissetulekust kui rikaste riikide inimesed.
Ravimimiljardärid filantroopiaga ei hiilga
Plaandeemia on loonud 40 uut ravimimiljardäri. Farmaatsiaettevõtted nagu Moderna ja Pfizer teenivad igas sekundis 1000 dollarit kasumit ainuüksi COVID-19 vaktsiini monopoolsest kontrollist, hoolimata sellest, et selle väljatöötamist on toetanud miljardid dollarid avaliku sektori investeeringuid. Nad nõuavad valitsustelt kuni 24 korda suuremat tasu kui geneeriliste ravimite võimalikud kulud. 87 protsenti madala sissetulekuga riikide inimestest ei pääse vaktsiinidele ligi.
„Äärmiselt rikkad ja võimsad saavad kasu valust ja kannatustest. See on mõistusevastane. Mõned neist on saanud rikkaks sellega, et keelavad miljarditel inimestel juurdepääsu vaktsiinidele, teised aga toidu- ja energiahindade tõusu ära kasutades. Nad maksavad välja suuri preemiaid ja dividende, tasudes samal ajal võimalikult vähe makse. See kasvav rikkus ja kasvav vaesus on ühe mündi kaks külge, mis tõendab, et meie majandussüsteem toimib täpselt nii, nagu rikkad ja võimsad selle kavandasid,“ ütles Thomson.
„Kanada valitsus räägib suuri sõnu äärmise varandusliku ebavõrdsuse maksustamisest, kuid me peame nägema rohkem tegutsemist. Kahes viimases föderaaleelarves on uutest luksuskaupade maksud ja suurpankade maksumäärad välja kuulutatud, kuid neid pole rakendatud. Tõeline proovikivi on see, kui Kanada ja teised suuremad majandused leiavad poliitilise tahte miljardäride rikkust lõpuks maksustada”.
Allikas: healthimpactnews.com
Tõlkis Hando Tõnumaa
Kommentaarid
Kommentaare lugeda ja kommenteerida saavad vaid Minu Telegrami tellinud kasutajad. Tellimuse esitamiseks kliki siia või logi sisse siit.